Oblik kritične oblasti određuje alternativna hipoteza, a veličinu kritične oblasti i njene granice određuje prag značajnosti:  <br /><br /> <ol> <li>Oblik kritične oblasti u slučaju alternativne hipoteze H1(θ ≠ θ0)  je unija intervala (–∞, f) i (g, +∞), gde se statistike f i g određuju u funkciji statistike kojom se ocenjuje parametar θ, </li> <li>Oblik kritične oblasti u slučaju alternativne hipoteze H1(θ < θ0), je interval (–∞, f), gde se statistika f  određuje u funkciji statistike kojom se ocenjuje parametar θ, </li> <li>Oblik kritične oblasti u slučaju alternativne hipoteze, H1(θ > θ0) je interval (g, +∞), gde se statistika g određuje u funkciji statistike kojom se ocenjuje parametar θ. </li> <br /><br /> U prvom slučaju kritična oblast je dvostrana, a u druga dva slučaja jednostrana.  U zavisnosti od dopustivog skupa vrednosti parametra moguće su neke izmene oblika kritične oblasti, tako što se za kritičnu oblast uzima presek skupa dopustivih vrednosti parametra i intervala za kritičnu oblast kao što je navedeno. Sve ovo se odnosi na parametre čiji je dopustivi skup vrednosti neki interval ili cela realna prava.